--- bsd.html	Wed Jun 12 18:02:28 2002
+++ bsd_orig.html	Wed Jun 12 16:45:13 2002
@@ -22,24 +22,23 @@
 <br><br>
 <p class="taane"><b>Ajalugu</b>: <a href="http://www.bsd.org/">BSD</a>
 (<i>Berkeley Software Distribution</i>
-) on Berkeley Ülikoolist (Kalifornia) pärit operatsioonisüsteem, mis algselt 
-baseerus AT&amp;T Research UNIX-i operatsioonisüsteemi koodil. Litsentsentseerimise 
-tingimuste tõttu on täielik vaba kood tuntud alates 4.4BSD-Lite 
-väljaandmisest, mis ei sisaldanud enam absoluutselt algset litsenseeritud 
-AT&amp;T koodi.
+) on Berkeley Ülikoolist (Kalifornia) pärit operatsioonisüsteem, mis ühtlasi
+on AT&amp;T Research UNIX-i operatsioonisüsteemi Berkley Ülikoolis kirjutatud
+variant.
+Litsentsentseerimise tingimuste tõttu on täielik vaba kood tuntud
+alates 4.4BSD-Lite väljaandmisest.
 Aastaid kestnud BSD litsentseerimise ebamäärasuse
 tõttu möödus Linus Torvaldsi poolt arendatud Linuxi tuum mitmes valdkonnas BSD-dest, kuna paljud
 BSD arendajad kaotasid lootuse litsentsi vabanemisele ja läksid Linuxi arendamisele
 üle.
-</p><p class="taane">AT&amp;T koodist vaba 4.3BSD Net/2 
-(Berkeley Networking Release 2) alusel kirjutas William Jolitz 386BSD.
-Ehkki Jolitzed (koos naisega) olid säravad koodikujundajad ja -kirjutajad, ilmused selle täiendused
+</p><p class="taane">AT&amp;T koodist vabal lindil säilitatava Net/2 (Berkeley
+Networking Release 2) alusel kirjutas William Jolitz 386BSD. Ehkki Jolitzed (koos naisega) olid säravad koodikujundajad ja -kirjutajad, ilmused selle täiendused
 ja parandused sedavõrd harva, et internetis levisid mitte-ametlikud
 lapid. 1993.a. Bill katkestas senisel vabavara kujul 386BSD arendamise ja jätkas seda kommertsiaalselt Sun Inc.-is, aga lappe kirjutanud inimesed formeerusid üksteisest suurt midagi teadmata lühikese
 ajaga kaheks rühmaks. 1993.a. aprillis ilmus Net/2 alusel loodud mitme
 platvormi toele keskendunud NetBSD ja novembris i386 platvormile keskenunud
 FreeBSD. 1995.a. kasvas NetBSD-st tuumiku lahkhelide tõttu välja turvalisusele
-pühendunud OpenBSD. *BSD on kommertsiaalse kvaliteediga operatsioonisüsteem, millest tänu legaalsele võimalusele sageli sai "embedded" operatsioonisüsteemide alus. Üks suurimad koodilaenutajaid on Microsoft Windows, kelle võrgutamise aluseks on BSD kood. Microsofti ülemeelitatud VMS kujundaja tulemus Windows NT ja järglaste spetsifikatsioonid on kahtlaselt sarnased vabavara Machi ülesehitusega. Machi kasutab ka Macintoshi operatsioonisüsteem alates aastast 1999, mil Apple tootjad võtsid UNIXi keskkonna integreerimiseks kasutusele lisaks machi pisituumale veel, mis oli NextStepi tuumaks, FreeBSD kasutajaruumi (userlandi) ja
+pühendunud OpenBSD. *BSD on kommertsiaalse kvaliteediga operatsioonisüsteem, millest tänu legaalsele võimalusele ssageli sai "embedded" operatsioonisüsteemide alus. Üks suurimad koodilaenutajaid on Microsoft Windows, kelle võrgutamise aluseks on bsd kood. Microsofti ülemeelitatud VMS kujundaja tulemus Windows NT ja järglaste spetsifikatsioonid on kahtlaselt sarnased vabavara Machi ülesehitusega. Machi kasutab ka Macintoshi operatsioonisüsteem alates aastast 1999, mil Apple tootjad võtsid UNIXi keskkonna integreerimiseks kasutusele lisaks machi pisituumale veel, mis oli NextStepi tuumaks, FreeBSD kasutajaruumi (userlandi) ja
 NetBSD ja FreeBSD draiverid ja lõid MacOS X (kümme, mitte iks). Vabavara
 koodikirjutajate survel andsid nad puhta operatsioonisüsteemi ilma X-ta ja
 muude vidinateta Darwini nime all vabaks arenduseks. 2000.a. BSDI omandas
@@ -86,7 +85,7 @@
 <h2><b>BSDi - Berkeley Software Design, Inc.</b></h2>
 <br><br>
 <p class="taane"><b>Ajalugu</b>.
-BSD koodikirjutajatest paljud jooksid laborist, bsd algtekst kaasas, minema ja asutasid oma tarkvara kompaniid. Nii tegid ka Mike Karels, Marshall Kirk McKusick ja teised andes ühtlasi kommertsiaalsele bsd-le - BSDI-le aluse. BSDI oli pikka aega www-, maili- ja ftpserverite turunishis pisike ent oluline tegija, kuni ta oma algteksti õigused WindRiverile maha müüs ja muutus nähtamatuks, "embedded" süsteemides kaasatud tegijaks.
+BSD koodikirjutajatest paljud jooksid laborist, bsd altekst kaasas, minema ja asutasid oma tarkvara kompaniid. Nii tegid ka Mike Karels, Marshall Kirk McKusick ja teised andes ühtlasi kommertsiaalsele bsd-le - BSDI-le aluse. BSDI oli pikka aega www-, maili- ja ftpserverite turunishis pisike ent oluline tegija, kuni ta oma algteksti õigused WindRiverile mahamüüs ja muutus nähtamatuks, "embedded" süsteemides kaasatud tegijaks.
 </p><p class="taane"><b>Võrdlused</b>.
 </p><p class="taane"><a href="http://www.bsdi.org/">BSDi</a> 
 Jookseb i386, mac68k, sparc ja ppc platvormidel. Stabiilne versioon on 4.2. Arendusversioon 5.0 on erinevalt
@@ -99,16 +98,15 @@
 <a name="freebsd"></a>
 <h2><b>FreeBSD</b></h2> 
 <br><br>
-<p class="taane"><b>FreeBSD</b> on <b>kommertsis</b> väga paljude kommertslike asutuste serveri tarkvaraks, sealjuures ei ole tegemist mitte lihtsalt CD-lt installitud neitsiliku FreeBSD-ga vaid oma "embedded" lahendusega.
+<p class="taane"><b>FreeBSD</b> on <b>kommertsis</b> väga paljude kommertslike asutuste serveri tarkvaraks, sealjuures ei ole tegemist mitte lihtsalt CD-lt installitud neitsilikku FreeBSD-ga vaid oma "embedded" lahendusega.
 Enamus suuremamahulistest kommiteerijatest töötavad kommertsasutuse oma FreeBSD-põhise algtekstipuu kallal ning strateegiliselt mitmed vähemtähtsad lõigud kommiteeritakse ka FreeBSD ametlikku repositooriumi. Täismahus FreeBSD algteksti arendajaid, kes selle eest palka saavad, on üle 20.
-Magusamad koodiannetused, mis probleemideta hoiavad ühe protsessoriga serveri küljes korraga üle 6000 ftp klienti, tulevad näiteks Yahoolt või TeraSolutionist. 
+Magusamad tekstiannetused, mis probleemideta hoiavad ühe protsessoriga serveri küljes korraga üle 6000 ftp klienti, tulevad näiteks Yahoolt või TeraSolutionist. 
 Erinevalt Linuxist, kus algtekst on GPL litsentsiga kaitstud, mistõttu algteksti muudatused peavad netis olema avaldatud, võib igal esimese kursuse Tartu Ülikolli matemaatikatudengil olla oma sõltumatu BSD arenduspuu, mille algteksti pole ta kohustatud kellegile tutvustama. Millest tulenevalt võibolla kirjanduses kommertsiaalete Linuxi kasutamiste kuulutuste osakaal võrreldes *BSD lahendustega oluliselt ülehinnatud.</p>
 <p class="taane">Ennevanasti oli <a href="http://www.freebsd.org/">FreeBSD</a> 
-keskendunud i386 platvormile, Alpha port oli oluliselt nõrgem, nt. puudus SMP tugi. Selline tendents kestab kuni 4.x väljalasete lõpuni. 
+keskendunud i386 platvormile, alpha port oli oluliselt nõrgem, nt. puudus SMP tugi. Selline tendents kestab kuni 4.x väljalasete lõpuni. 
 Uuem suund kipub olema nii tugeva mitmeprotsessori
 toega kui ka arhitektuur-sõltumatule koodile, mis võimaldaks nüüd juba kuuel
 plaanitaval platvormil joosta (i386 (ja peamiselt jaapanis leviv pc98), alpha, powerppc, sparc64, x86-64).
-Arendamise algjärgus on ka peamiselt <i>embedded</i> seadmetes kasutatavate ARM protsessorite tugi.
 Tugev rõhk on võrgukoodile ja stabiilsusele, mistõttu teda eelistatakse suuremates Inteli-põhistes
 serverites ja kiirusele.</p>
 
@@ -173,7 +171,7 @@
  </p>
 <p class="taane"><b>SMP ja lõimed</b>. Stabiilse haru (4.5) tuum  pole lõimedega (<i>multithreaded</i>, aga teegid toetavad kasutajalõimi (userland threads).
 Arendusharus (5.0) on lõimetugi samuti kasutajaruumis, aga kavas on hübriidse - nii tuumas kui koores jooksvad aga tuumalõimede jaoks on (KSE) vajalikud eeldused 
-arendusharru lisatud, reaalne töötav KSE tugi on lappide kontrolli faasis. KSE põhimõte 
+arendusharru lisatud, reaalne töötav kse tugi on lappide kontrolli faasis. KSE põhimõte 
 oluliselt erineb Linuxi tuumalõimede realiseeringust, kes on valinud rangelt tuumalõimede toe.
 
 4.x haru (vana SMP kood) töötab
@@ -301,7 +299,7 @@
 tugi olemas (AlphaServer 1200 ja VAX 8350) ning i386 platvormil on lapina. SMP on <i>Giant-lock</i>
  faasis, tuumas korraga jookseb vaid üks protsess. SMP algteksti on rohkem
 Solarise implementatsiooni sulandatud kui FreeBSD algteksti, kes on vanema
-Solarise algselt siiski viletsaks osutunud põhimõtted ära põlanud ja oma
+solarise algselt siiski viletsaks osutunud põhimõtted ära põlanud ja oma
 versiooni teinud. </p>
 
 <p class="taane"><b>Arhitektuurid</b> NetBSD on porditud 
@@ -388,11 +386,6 @@
 <h2><b>TrustedBSD</b></h2> 
 <br><br>
 <p class="taane">
-TrustedBSD on <a href="http://www.nailabs.com/">NAI Labs</a>'i eestvedamisel ja 
-<a href="http://www.darpa.mil/">DARPA</a> finantseerimisel 
-teostatav projekt, mille eesmärgiks on tuua FreeBSDsse juurde rohkelt uut turvalisuse pakkumisega seotud
-funktsionaalsust, nagu näiteks ACLid, mitmete erinevate ligipääsu kontrolli meetodite võimaldamine jne.
-Suur osa TrustedBSD koodist viiakse ka FreeBSD 5.0 Releasei sisse.
 <br><br>
 <a href="http://www.trustedbsd.org/" target="_blank">http://www.trustedbsd.org</a>
 <br><br>
@@ -442,16 +435,13 @@
 <p class="taane"><b>*BSD <i>versus</i> Sun/Solaris</b> FreeBSD on i386
 platvormil  märgatavalt kiirem ja stabiilsem, aga 4.0 haru SMP tugi on tunduvalt
 nõrgem. Sun Inc. pole i386 platvormi toest eriti huvitatud, mistõttu on Sun/Solaris
-OS i386-l tunduvalt ala-arendatud ja seega oluliselt nõrgem. Solarisel on tunduvalt parem SMP tugi, 
-UP-l on Solaris uimane, sealjuures isegi sparc platvormil, kui teda NetBSD-ga võrrelda.
-Praeguseks on SUN PC Solarise toetamise/arendamise üldse lõpetanud.
-</p>
+OS i386-l tunduvalt ala-arendatud ja seega oluliselt nõrgem. Solarisel on tunduvalt parem SMP tugi, UP-l on Solaris uimane, sealjuures isegi sparc platvormil, kui teda NetBSD-ga võrrelda.</p>
 
 <h2><b>Muud operatsioonisüsteemid</b></h2>
 <p class="taane"><a href="http://www.linux.org/">Linux</a> on operatsioonisüsteemi
 tuum (kernel), mille ümber on hoopiski teise vabavara operatsioonisüsteemi
-kasutajaruum, sel enesel on tuum (Machi põhine) suhteliselt viletsalt arendatud, mistõttu
-terviklikult pole ta (GNU HURD) kuigi levinud. Niisiis, korrektne on sellist hübriidset
+kasutajaruum, sel enesel on tuum (Mach) suhteliselt viletsalt arendatud, mistõttu
+terviklikult pole ta (GNU) kuigi levinud. Niisiis, korrektne on sellist hübriidset
 operatsioonisüsteemi, kus tuum on ühest ja ülejäänud teisest, nimetada GNU/Linuxiks.
 Linuxi (loomulikult ainult tuuma) lõi soome-rootslane, tollane Helsingi Ülikooli
 tudeng Linux Torvalds 1991.a.-l. BSD tuum on pärit California Ülikoolist
